<p>Eestis elab kortermajades ligi miljon inimest, kelle igap&auml;evatoimetamised on suuremal v&otilde;i v&auml;iksemal m&auml;&auml;ral m&otilde;jutatud korteriomandiseaduse poolt. Liialdamata v&otilde;ib v&auml;ita, et korteriomandiseaduse n&auml;ol on tegu meie &uuml;hiskonna jaoks k&otilde;ige olulisema eriseadusega, millest s&otilde;ltub suurel m&auml;&auml;ral meie k&otilde;igi sotsiaalne ja majanduslik toimetulek.<br />Eesti korteriomandi&otilde;iguse t&uuml;ve moodustab korteriomandiseadus, mida valitsemise k&uuml;simustes t&auml;iendab korteri&uuml;histuseadus - selle poolt tekitatud valitsemise topeltregulatsioonid (st korteriomandi valitsemisega seotud k&uuml;simused on lahendatud kahe seaduse koosm&otilde;jul) on v&otilde;rreldes teiste meile sarnaste &otilde;iguskorraga riikidega erandlikud.</p>
<p>Eestist erinev l&auml;henemine on muu hulgas p&otilde;hjendatav &otilde;igusloome &ouml;konoomika, &otilde;igusnormistiku loogilise &uuml;lesehituse ning sellest parema arusaadavusega.</p>
<p>Kelle huve eelistada?</p>
<p>Vastus k&uuml;simusele, millisel m&auml;&auml;ral on vajalik praegust korteriomandi &otilde;igust muuta, s&otilde;ltub eelk&otilde;ige vastaja prioriteedist ning sellest, kas ta asetab esikohale korteriomaniku, korterelamu v&otilde;i hoopis korteri&uuml;histu huvid.</p>
<p>M&otilde;istlik on eeldada, et eelis&not;tada tuleks korteriomaniku huve, ilma kelleta ei saa eksisteerida korteriomand ega tekkida korteri&uuml;histu. Samas on selge, et teatud (&uuml;histe) eesm&auml;rkide t&auml;itmiseks on vajalik ka korteriomaniku &otilde;iguste piiramine, kuid piirangud peavad olema proportsionaalsed saavutatava h&uuml;vega.</p>
<p>Korteriomandi&otilde;iguse tunnustatud eksperdid on juhtinud t&auml;helepanu kahele praeguse korteriomandi&otilde;iguse suuremale probleemile, millest esimeseks on korteriomanike &uuml;hisuse &otilde;igusv&otilde;ime puudumine ning teiseks korteri&uuml;histuseaduse t&otilde;rjuv suhtumine korteriomandiseaduse suhtes.</p>
<p>Praktikuna lisan eelnimetatud kahele probleemile veel kolmanda, milleks on korteriomandi valitsemisregulatsioonide killustatus.</p>
<p>Korteriomanike &uuml;hisuse &otilde;igusv&otilde;ime puudumise probleem seisneb l&uuml;hidalt selgitades selles, et erinevalt korteri&uuml;histust puudub korteriomanike &uuml;hisusel juriidilise isiku &otilde;igusv&otilde;ime.</p>
<p>&Otilde;igusv&otilde;ime puudumine teeb kortermaja valitsemise korteriomanikele, kes valitsevad kortermaja valitseja kaudu, ebam&otilde;istlikult keeruliseks. Praktikas on seoses sellega eriti problemaatilised korteriomanike &uuml;hisuse suhted kohaliku omavalitsuse ja riigiorganitega.</p>
<p>Korteri&uuml;histuseaduse t&otilde;rjuva suhtumise probleem korteriomandiseaduse suhtes seisneb asjaolus, et korteri&uuml;histuseadus ei reguleeri korteriomanike ja korteri&uuml;histu vahelisi suhteid asja&otilde;iguslikult pinnalt, samuti puuduvad korteri&uuml;histuseaduses vastavad viited korteriomandiseadusele, mis antud k&uuml;simust ammendavalt reguleerib.</p>
<p>Praktikas on sellise puuduliku regulatsiooni tulemuseks olukord, kus korteri&uuml;histute v&otilde;la&otilde;iguslikud huvid prevaleerivad korteriomanike asja&otilde;iguslike huvide arvel, mis on vastuolus korteriomandi&otilde;iguse alusp&otilde;him&otilde;tetega.</p>
<p>Kaks seadust &uuml;heks</p>
<p>Valitsemisregulatsioonide killustatuse probleem seisneb asjaolus, et Eesti kortermajade valitsemisregulatsioonid erinevad &uuml;ksteisest suurel m&auml;&auml;ral s&otilde;ltuvalt sellest, millise korteriomandi valitsemisvormi on korteriomanikud valinud.</p>
<p>Korteriomandit puudutavates k&uuml;simustes on seet&otilde;ttu &otilde;ige otsuse langetamiseks vajalik alati v&auml;lja selgitada korteriomandi valitsemise vorm ning alles seej&auml;rel saab hakata tegelema k&uuml;simuse/probleemi sisulise lahendamisega.</p>
<p>On k&uuml;sitav, kas korteriomandiseaduses s&auml;testatud korteriomanikele antud valikuv&otilde;imalus valitsemisvormi valimisel kaalub &uuml;les kulu, mis praktikas seoses regulatsioonide dubleerimisega tekib. Siinjuures tuleb t&auml;helepanu juhtida sellele, et korteriomandi valitsemine on oma olemuselt mittetulundusalane tegutsemine, kus konkurentsiolukord on pigem erand kui reegel.</p>
<p>Paljuski, kuid mitte ainult eelnimetatud kolme probleemi lahendamise eesm&auml;rgil on justiitsministeeriumis valminud korteriomandi- ja korteri&uuml;histuseaduse eeln&otilde;u, mis saadeti koosk&otilde;lastusringile 11. novembril 2011. Kahe seaduse liitmise k&otilde;rval (millega lahendatakse &uuml;hekorraga k&otilde;ik kolm eelnimetatud &otilde;iguslikku probleemi) n&auml;eb eeln&otilde;u m&auml;rkimisv&auml;&auml;rse muudatusena ette korteri&uuml;histu kohustusliku tekkimise samaaegselt korteriomandite moodustamisega, samuti kaotab eeln&otilde;u &auml;ra korteriomandi valitsemisvormide (korteriomanike &uuml;hisus vs korteri&uuml;histu) valikuv&otilde;imaluse.</p>
<p>Eeln&otilde;u juures v&auml;&auml;rib tunnustust asjaolu, et selle autorid pole keskendunud &uuml;ksikute probleemide lahendamisele olemasolevate seaduses&auml;tete &uuml;mbers&otilde;nastamise v&otilde;i uute loomise kaudu, vaid on valitsemisvormide topeltregulatsioonide l&otilde;petamise n&auml;ol avanud k&otilde;igepealt korteriomandi &otilde;igust kammitseva Gordioni s&otilde;lme, millest on alguse saanud praegused aktuaalsed probleemid korteriomandite valitsemisel.</p>
<p>M&auml;rkimist v&auml;&auml;rib ka asjaolu, et korteriomandiseaduse ja korteri&uuml;histuseaduse &uuml;hendamisel on eeln&otilde;usse kaasatud m&otilde;lema seaduse tugevad k&uuml;ljed, mist&otilde;ttu puudub alus v&otilde;imalikuks seaduste &uuml;hendamise vastaseks kriitikaks.</p>
<p>Kokkuv&otilde;ttes tuleb &ouml;elda, et 11. novembril 2011 justiitsministeeriumi poolt koosk&otilde;lastusringile saadetud korteriomandi- ja korteri&uuml;histuseaduse eeln&otilde;u vastuv&otilde;tmisel riigikogu poolt korrastub korteriomandi&otilde;iguse valdkond, mis omakorda avaldab &auml;ratuntavat positiivset m&otilde;ju kogu Eesti &uuml;hiskonnale.<br />Allikas: e24.ee</p>
<p>&nbsp;</p>