<p style="text-align: left;"><font size="2">Majanduslangus ja t&ouml;&ouml;puudus m&otilde;jutavad ka elamumajandust ja korteri&uuml;histute tegevust. Siiski pole k&otilde;ik nii s&uuml;nge, n&auml;iteks v&otilde;imaldavad alanenud hinnad &uuml;histule vajalikke t&ouml;id teha odavamalt kui aasta-kaks tagasi. Teisalt m&otilde;jutab t&ouml;&ouml; kaotus paljude perede eluolu. Praegu massilist v&otilde;lgnevuse kasvu siiski m&auml;rgata ei ole - k&uuml;llap tuleneb see paljugi meie inimeste &uuml;ldisest maksukuulekusest.
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Niisuguseks ei pruugi olukord siiski j&auml;&auml;da, eriti kui arvestada, et paljud majanduseksperdid ennustavad raskemaid aegu 2009. aasta II poolaastaks ja 2010. aastakski. </font></p>
<p><font size="2">Midagi on juba ette v&otilde;etud. Varsti saavad kortermajade omanikud taotleda elamu energias&auml;&auml;stlikumaks muutmiseks pankadest riigi k&auml;endatavat ja seega ka turutingimustest soodsamat laenu. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Etten&auml;htud 766 miljoniga on kavas renoveerida energias&auml;&auml;stlikumaks 800-1000 kortermaja. Laenu ei anta juba v&auml;ljastatud renoveerimislaenude refinantseerimiseks, k&uuml;ll aga v&otilde;ivad korteri&uuml;histud ja korteriomanike &uuml;hisused taotleda projekti raames soodustingimustel lisalaenu korterelamu renoveerimiseks. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Kiiduv&auml;&auml;rt algatus ja seda mitmes m&otilde;ttes. Esiteks paraneb hoonete soojuspidavus, v&auml;henevad k&uuml;ttearved ning seega ka leibkondade v&auml;ljaminekud. Teiseks antakse ehitusfirmadele t&ouml;&ouml;d ning s&auml;ilitatakse mingilgi m&auml;&auml;ral t&ouml;&ouml;h&otilde;ive, mis t&auml;hendab lisaks riigimaksete tasumisele paljudele ka isiklikku sissetulekut. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Kortermajade renoveerimine m&otilde;jutab suurt osa Eesti elanikkonnast - statistikaameti andmetel elab Eestis 583 700 leibkonda, neist &uuml;le kahe kolmandiku kortermajas, P&otilde;hja- ja Kirde-Eestis aga koguni &uuml;le 80%. 65% elab aastatel 1961-1990 ehitatud majades. Neist on suur hulk &uuml;ksikvanemaid ja &uuml;ksikuid v&auml;hemalt 65-aastasi inimesi - need aga kipuvad olema ka riskir&uuml;hmad. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">T&ouml;&ouml;d tuleb teha k&otilde;igil tasanditel. &Uuml;histud peaksid esimeste viivituste ilmnemisel selgitama v&auml;lja leibkonna olukorra ja v&auml;ljavaated ning koostama maksegraafiku, vajadusel p&ouml;&ouml;rduma kohtusse. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Nii omavalitsusel kui ka riigil peaks olema &uuml;levaade korteriomanike makseraskustest - kui palju, missugustel p&otilde;hjustel, missuguseid abin&otilde;usid on rakendatud, kuiv&otilde;rd on need olukorda leevendanud, millist abi oodatakse nii korteriomanike kui korteri&uuml;histute tasandil. </font></p>
<p><font size="2">Sellist infot praegu ei ole ning seep&auml;rast ongi Eesti Korteri&uuml;histute Liit palunud t&auml;ita &uuml;histutel vastav k&uuml;simustik, mis on &uuml;leval liidu kodulehek&uuml;ljel ning ilmub ka ajakirja Elamu aprillinumbris. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Kahtlemata oleks vaja teha ka esinduslikum uuring, et kaardistada probleemid ning v&otilde;tta tarvitusele p&otilde;hjendatud meetmed. See peaks aga olema omavalitsuse v&otilde;i riigi &uuml;lesanne. </font></p>
<p><font size="2">&Uuml;ks ettev&otilde;tja iseloomustas praegust olukorda nii: varem maksin kahe auto pealt erisoodustusmaksu kergelt &auml;ra, sest raha oli, n&uuml;&uuml;d kaalun, kas minu t&ouml;&ouml;tajad tegelikult teist autot vajavad v&otilde;i saavad &uuml;hega l&auml;bi. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Mingil moel sobib n&auml;ide iseloomustama ka korteriomanike ja -&uuml;histute k&auml;itumist. N&uuml;&uuml;d s&uuml;&uuml;vitakse nii saadud arvetesse kui tuntakse ka huvi &uuml;histu tegevuse &otilde;iguslike k&uuml;lgede vastu. See aga t&auml;hendab ka kasvanud juriidilist n&otilde;ustamist. Ilmselt vajaksid h&auml;ttasattunud pered ka ps&uuml;hholoogilist n&otilde;ustamist - sellelegi peaks omavalitsuse ja riigi tasandil m&otilde;tlema. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Eesm&auml;rk on k&otilde;igil ju &uuml;ks: rasked ajad &uuml;le elada. Suures poliitikas soovitatakse parteipoliitika tagaplaanile suruda ja probleemidega tegelda. Sama kehtib ka siin: kortermajade elanikud ei taha loosungeid, vaid t&otilde;demist, et probleemidest ollakse teadlikud ja neile suudetakse vajadusel reageerida. </font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2"></font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2">Postimees</font></p>
<font></font></font></p>