<p>Selleks, et kortermajas asutada toimiv &uuml;histu, tuleks esmalt v&auml;lja selgitada, millised on korteriomanike soovid - kui elanikud on seda meelt, et elamu paremaks haldamiseks ja hooldamiseks on &uuml;histu loomine vajalik, kutsub initsiatiivgrupp (&uuml;ldjuhul leidub igas majas ikka aktiivsemaid inimesi, kes &uuml;histu loomist veavad) kokku korteri&uuml;histu asutamiskoosoleku.<br />Seej&auml;rel koostatakse asutamiskoosoleku p&auml;evakord, kus arutatakse l&auml;bi k&otilde;ik punktid. Alustatakse algusest ehk p&auml;evakorra kinnitamisest, siis valitakse koosoleku juhataja ja protokollija. Seej&auml;rel otsustatakse korteri&uuml;histu asutamine ja nime valimine, j&auml;rgmisena v&otilde;etakse vastu p&otilde;hikiri. Eesti Korteri&uuml;histute Liit pakub ka tasulist n&auml;idisp&otilde;hikirja.</p>
<p>J&auml;rgmise punktina valitakse korteri&uuml;histu juhatus, vajadusel ka revisjonikomisjoni liikmed. Siis kehtestatakse osamaks - tegemist on korteri&uuml;histu n-&ouml; likviidsuskapitaliga - harilikult katab see &uuml;he kuu kulud. Tegemist on &uuml;hekordse maksega, mis j&auml;&auml;b &uuml;histu arvele.</p>
<p>Kui asutamine on seotud kuludega, otsustatakse sel koosolekul ka need &auml;ra jagada. &Auml;&auml;rmiselt oluline on arvestada, et asutamiskoosolekul peab kohal olema suurem osa korteriomanikest - 50 protsenti pluss &uuml;ks tingimusel, et enamusele kuulub ka m&otilde;tteliste osade kaudu enamik korteriomandite m&otilde;ttelistest osadest.</p>
<p>Avaldus registrisse</p>
<p>Kui korteriomanikud on otsustanud korteri&uuml;histu asutamise, tuleb vastavasisuline avaldus teha mittetulundus&uuml;hingute ja sihtasutuste registrisse. Kui soovite avalduse t&otilde;estamist notari poolt, h&otilde;lmab t&otilde;estamistasu ka konsultatsiooni ja avalduse projekti koostamist.</p>
<p>Kohtu registriosakonnale kande tegemiseks esitatud avaldus peab olema notariaal&not;selt kinnitatud v&otilde;i esitatud digitaalallkirjastatult v&otilde;rgulehe ettevotjaportaal.rik.ee kaudu. Samuti tuleb kohtu registriosakonnale esitada originaal&not;dokumendid v&otilde;i nende notariaalselt kinnitatud koopiad.</p>
<p>Koopiaid v&otilde;ib lisaks notarile kinnitada ka valla- v&otilde;i linnasekret&auml;r. Esitatud dokumendid peavad olema eesti keeles v&otilde;i koos notariaalselt kinnitatud t&otilde;lkega. T&otilde;lget v&otilde;ib kinnitada ka vandet&otilde;lk. Avaldusele tuleb lisada riigil&otilde;ivu tasumise t&otilde;end.</p>
<p>Uue korteri&uuml;histu registrisse kandmiseks tuleb esitada digitaalallkirjastatud v&otilde;i k&otilde;igi juhatuse liikmete notariaalselt kinnitatud allkirjadega avaldus &uuml;histu registrisse kandmise taotlusega, mis on adresseeritud kohtu registriosakonnale ja peab sisaldama j&auml;rgmisi andmeid:</p>
<p>&uuml;histu nimi (nimes peab olema t&auml;iend &laquo;korteri&uuml;histu&raquo;), kirjas peab olema &uuml;histu aadress (korteri ja maja nr; t&auml;nav v&otilde;i talu; asula, omavalitsuse ja maakonna nimi ning postisihtnumber), samuti p&otilde;hikirja kinnitamise aeg, juhatuse liikmete nimed ja isikukoodid (Eesti koodi puudumisel s&uuml;nniaeg).</p>
<p>Juhul kui juhatuse liikmete &otilde;igust esindada &uuml;histut &uuml;ksinda on piiratud &uuml;hise esindus&otilde;iguse reeglitega v&otilde;i keeluga teha suuremaid varalisi tehinguid ilma &uuml;ldkoosoleku n&otilde;usolekuta, tuleb lisada ka selliste piirangute kirjeldused.</p>
<p>Registrisse ei saa teha kannet, mis j&auml;taks juhatuse liikme esindus&otilde;igusest t&auml;iesti ilma. Oluline on ka meeles pidada, et juhatuse esimeheks olemine on &uuml;histu-sisene k&uuml;simus, registrisse kantakse k&otilde;ik juhatuse liikmetena.</p>
<p>Olulised dokumendid</p>
<p>Registrisse kandmiseks tuleb esitada ka asutamiskoosoleku protokoll ning p&otilde;hikiri, millele on alla kirjutanud asutamiskoosolekul selle vastuv&otilde;tmise poolt h&auml;&auml;letanud. P&otilde;hikiri peab sisaldama mittetulundus&uuml;hingute seaduse &sect;-s 7 nimetatud andmeid.</p>
<p>Lisaks tuleb &auml;ra n&auml;idata h&auml;&auml;lte jagunemine &uuml;histu &uuml;ldkoosolekul ning see, mis alustel ja korras tasuvad liikmed &uuml;hiseid majandamiskulusid. P&otilde;hikirjas v&otilde;ib olla rohkem s&auml;tteid, kui seadus n&otilde;uab, kuid nad ei tohi seadusega vastuolus olla. Juurde peavad olema lisatud &uuml;hingu sidevahendite numbrid (telefon, faks, e-posti aadress jm) eraldi lehel, samuti t&auml;ielik korteri&uuml;histu liikmete nimekiri (iga&uuml;he kohta nimi, isikukood v&otilde;i s&uuml;nniaeg, liikmeksastumise aeg, korteri number, liikmele kuuluv h&auml;&auml;lte arv ja tema osamaksu suurus) ning vallasomandit t&otilde;endav dokument korterite kuuluvuse kohta v&otilde;i kui tegemist on kinnistusraamatusse kantud korteriomanditega, siis kinnistusraamatu v&auml;ljav&otilde;te korteriomandite kuuluvuse kohta. Kindlasti peab olema lisatud riigil&otilde;ivu tasumise t&otilde;end.</p>
<p>Kui mingil p&otilde;hjusel on aga tarvis &uuml;histu registriandmeid muuta, tuleb selleks esitada digitaalallkirjastatud v&otilde;i v&auml;hemalt &uuml;he juhatuse liikme notariaalselt kinnitatud allkirjaga avaldus koos riigil&otilde;ivu tasumise t&otilde;endiga.</p>
<p>Avaldusele tuleb lisada selle aluseks olev protokoll, mis peab sisaldama andmeid koosoleku toimumise aja ja koha ning h&auml;&auml;letustulemuste ja vastuv&otilde;etud otsuste kohta. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollile tuleb lisada koosolekust osav&otilde;tnute nimekiri koos iga&uuml;he allkirjaga. Juhatuse uue liikme registrisse kandmiseks on lisaks vaja tema notariaalselt kinnitatud allkirjan&auml;idist (kui ta ei ole avaldusele alla kirjutanud).</p>
<p>P&otilde;hikirja muutmisel tuleb avaldusele, protokollile ja nimekirjale lisada p&otilde;hikirja uus terviktekst, mis on v&auml;hemalt &uuml;he juhatuse liikme poolt allkirjastatud.</p>
<p>K&otilde;igis korteri&uuml;histu asutamise ja juhtimisega seonduvates k&uuml;simustes n&otilde;ustavad omanikke ka Eesti Korteri&uuml;histute Liidu spetsialistid, abiks oleme koostanud ka vastavasisulisi k&auml;siraamatuid.<br />Mida teada korteri&uuml;histu kohta?</p>
<p>&bull;    Korteri&uuml;histu on mittetulundus&uuml;hingu eriliik, mille tegevust reguleerivad korteri&uuml;histuseadus ning mittetulundus&uuml;hingute seadus. Vastuolu korral kehtib korteri&uuml;histuseadus.<br />&bull;    Korteri&uuml;histu v&otilde;ib asutada nii &uuml;he kui ka mitme korteriomanditeks jagatud kinnisasja majandamiseks. Kui &uuml;hel kinnisasjal paikneb mitu maja, siis nende majandamiseks mitut eraldi korteri&uuml;histut moodustada ei saa. Korteri&uuml;histu asutamine toimub korteriomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub korteriomandi eseme m&otilde;tteliste osade kaudu suurem osa ehitisest ja maat&uuml;kist.<br />&bull;    Korteri&uuml;histu on sund&uuml;histu - kui ta on n&otilde;utava enamuse otsusel loodud, kuuluvad sellesse k&otilde;ik selle maja korteriomanikud.<br />&bull;    Korteri&uuml;histut saab asutada alles siis, kui selle asutajad on saanud korteriomanikeks (eluruumide erastamise seaduse alusel v&otilde;i korteriomandi kinnistusraamatusse kandmise teel).<br />&bull;    Korteri&uuml;histud kantakse koos teiste mittetulundus&uuml;hingutega mittetulundus&uuml;hingute ja sihtasutuste registrisse.</p>
<p>Allikas: Urmas Mardi, Eesti Korteri&uuml;histute Liit</p>
<p>&nbsp;</p>