<p style="text-align: left;"><font size="2">Eesti Korteri&uuml;histute Liidu (EK&Uuml;L) juhatuse liige Urmas Mardi kutsub korteriostul p&ouml;&ouml;rama enam t&auml;helepanu v&otilde;imalikele v&otilde;lgadele, sest korteri&uuml;histul on &otilde;igus need sisse n&otilde;uda ka uuelt omanikult.
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Urmas Mardi s&otilde;nul k&uuml;sis EK&Uuml;L Justiitsministeeriumilt seisukohta, kas korteriomandi omandajale l&auml;hevad &uuml;le endise korteriomaniku t&auml;itmata kohustused korteri&uuml;histu eest. </font></p>
<p><font size="2">"Meie k&uuml;simus oli ajendatud erinevatest t&otilde;lgendustest selles k&uuml;simuses," lisas Mardi. Segadust on tekitanud Riigikohtu tsiviilkolleegiumi (RKTKo) seisukohad (tsiviilasi nr 3-2-1-105-05), mille puhul leiti, et ei oleks m&otilde;istlik, kui kaasomanik, kes on v&otilde;lgu j&auml;&auml;nud majandamiskulude kandmisel, vabaneks vastutusest oma m&otilde;ttelise osa v&otilde;&otilde;randamise abil. RKTKo arvates ei oleks selline vastutus kaasomandi omandajale etten&auml;htav. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Samuti m&auml;rgitakse, et iga kaasomanik vastutab tema kaasomanikuks olemise ajal sissen&otilde;utavaks muutunud kohustuste eest isiklikult. </font></p>
<p><font size="2">Vastuses m&auml;rgib Justiitsministeerium, et korteri&uuml;histuseadus (K&Uuml;S) &sect; 7 l&otilde;ige 3 n&auml;eb ette, et korteriomandi v&otilde;&otilde;randamisel v&otilde;i p&auml;rimisel on korteriomandi omandaja kohustatud korteri&uuml;histule tasuma korteriomandi v&otilde;&otilde;randaja v&otilde;i p&auml;randaja poolt tasumata j&auml;&auml;nud majandamiskulude ja muude maksete eest. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Justiitsministeerium peab vajalikuks r&otilde;hutada, et kuna eelmainitud seaduses&auml;te reguleerib korteri&uuml;histu ja uue korteriomaniku suhet, siis ei saa vana ja uus korteriomanik oma kokkuleppega seda m&otilde;jutada, sest lepingust saavad &otilde;igused ja kohustused tekkida ainult selle pooltele ning korteri&uuml;histu ei ole selle kokkuleppe pool. </font></p>
<p><font size="2">Justiitsministeeriumi hinnangul ei ole K&Uuml;S &sect; 7 l&otilde;ike 3 eesm&auml;rgiks mitte vana korteriomaniku vabastamine tema omanikuks oleku ajal tekkinud v&otilde;lgnevusest, vaid solidaarkohustuse tekitamine. Solidaarkohustus t&auml;hendab, et v&otilde;lausaldaja v&otilde;ib selle t&auml;itmist n&otilde;uda igalt solidaarv&otilde;lgnikult. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Justiitsministeeriumi vastusest johtub, et korteri&uuml;histul on otsustuvabadus, kas n&otilde;ue esitada endise v&otilde;i uue korteriomaniku vastu. </font></p>
<p><font size="2"></font></p>
<p><font size="2">Kui korteriomandi v&otilde;&otilde;randamisel on lepinguosalised kokku leppinud, et endise omaniku kanda j&auml;&auml;vad tema t&auml;itmata kohustused, siis isegi sellisel juhul ei ole korteri&uuml;histu minetanud &otilde;igust n&otilde;uda endise omaniku v&otilde;lgade tasumist uuelt omanikult. Uuel omanikul on seepeale aga &otilde;igus esitada tagasin&otilde;ue talle korteriomandi v&otilde;&otilde;randanud isikule. </font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2"></font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2">Allikas: <em>city24.ee</em></font></p>
<font></font></font></p>