<p style="text-align: left;"><font size="2">K&auml;esoleval aastal teeb Eesti j&otilde;upingutusi, et alates 01.01.2011 v&otilde;tta ametliku valuutana kasutusele euro (&euro;). Raske majanduslik olukord Kreekas, Portugalis jm tekitab Euroopa Liidu suurriikide seas k&uuml;simusi euroala laienemise poolt ja vastu argumentide vaagimisel. Eesti ja eestlaste jaoks toob euroga liitumine kaasa kindlasti positiivseid muutusi ennek&otilde;ike majanduses. </font>
<p><font size="2">Euro kriteeriumid </font></p>
<p><font size="2">Majandus- ja Rahaliidu t&auml;isliikmeks saamiseks ning euroalaga liitumiseks on vajalik, et &uuml;hineda sooviv liikmesriik t&auml;idaks m&uuml;stilised Maastrichti kriteeriumid. Maastrichti kriteeriumid, mille kaudu hinnatakse riigirahanduse j&auml;tkusuutlikkust, hinnatasemete &uuml;htlust ning vahetuskursi stabiilsust on j&auml;rgmised:<br />riigi rahandus, <br />vahetuskurss, <br />hinnastabiilsus, <br />intressim&auml;&auml;rad.</font></p>
<p><br /><font size="2">Riigi rahanduse puhul peetakse oluliseks, et valitsussektori eelarve puuduj&auml;&auml;k ei ole &uuml;le 3% SKPst. </font></p>
<p><font size="2">Riik peab v&auml;hemalt kaks aastat osalema vahetuskursimehhanismis ERM II (Exchange Rate Mechanism II) ja hoidma valuuta vahetuskursi pingeteta etten&auml;htud k&otilde;ikumispiirangutes. </font></p>
<p><font size="2">Riigi inflatsioonim&auml;&auml;r peab j&auml;&auml;ma 1,5 protsendipunkti piiresse kolme k&otilde;ige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi keskmisest. </font></p>
<p><font size="2">Riigi pikaajaline intressim&auml;&auml;r ei tohi &uuml;letada rohkem kui 2 protsendipunkti v&otilde;rra kolme k&otilde;ige paremaid hinnastabiilsuse tulemusi saavutanud liikmesriigi keskmisest. </font></p>
<p><font size="2">Maastrichti kriteeriumite eesm&auml;rk on tasakaalustatud pingevaba liikmesriikide vaheline areng Euroopa Majandus- ja Rahaliidus. </font></p>
<p><font size="2">&euro;-p&auml;ev ja eurole &uuml;leminek </font></p>
<p><font size="2">&euro;-p&auml;evaks nimetakse p&auml;eva, mil Eesti v&otilde;tab ametliku k&auml;ibevahendina kasutusele euro. K&auml;esoleva hetke plaanide kohaselt on &euro;-p&auml;evaks m&auml;&auml;ratud 01.01.2011. </font></p>
<p><font size="2">Planeeritult toob euro kasutuselev&otilde;tt kaasa v&auml;iksemad tehingukulud, kuna v&auml;heneb valuutavahetuse vajadus, samuti hindade parema v&otilde;rreldavuse. </font></p>
<p><font size="2">Eurole &uuml;leminek peab olema sujuv ning sellest kinnipidamisel j&auml;rgitavad p&otilde;him&otilde;tted on:<br />euro kasutusele v&otilde;tmisel kontorahas, majandusarvestuses ja lepingulistes suhetes &uuml;leminekuperioodi ei ole; <br />&euro;-p&auml;evast arvates kahe n&auml;dala jooksul on paralleelk&auml;ibes nii euro kui ka veel Eesti kroon; <br />kuu aega enne ja 6 kuud p&auml;rast &euro;-p&auml;eva vahetavad krediidiasutused kroone eurodeks keskkursiga ja ilma teenustasuta ning j&auml;tkavad seda veel 6 kuu jooksul piiratud kontoriv&otilde;rguga; <br />jaekaupmehed peavad 6 kuud enne ja 6 kuud p&auml;rast &euro;-p&auml;eva kajastama kaupade hinnad nii kroonides kui ka eurodes; <br />maksud, riigil&otilde;ivud, toetused ning muud eelarvega seotud kroonisummad &uuml;mmardatakse eurodesse elanikele soodsamas suunas; <br />k&otilde;ik kulud, mis kaasnevad eurole &uuml;leminekuga katavad turuosalised ise.</font></p>
<p><br /><font size="2">Euro kasutusele v&otilde;tmiseks Eestis koostatakse &uuml;ks seaduse, mis v&otilde;imaldab saada &uuml;levaate muudetavatest &otilde;igusaktidest. Samas s&auml;testatakse kroonide vahetamine eurodeks ja krooni k&auml;ibelt k&otilde;rvaldamise kord, paralleelk&auml;ibe regulatsioon ja muudatused seadusandluses. 2009. a juuni seisuga ootavad muudatusi ees 202 seadust. </font></p>
<p><font size="2">Euro k&auml;ibele laskmine </font></p>
<p><font size="2">Euro sularaha lastakse k&auml;ibele kolme kanali kaudu:<br />pangakontorid; <br />sularahaautomaadid; <br />jaekaubandus.</font></p>
<p><br /><font size="2">Euro kasutuselev&otilde;tu meeskond m&auml;rgib, et jaekaubandust ei peaks paralleelk&auml;ibe perioodil kasutama suure hulga m&uuml;ntide realiseerimiseks eurodeks. </font></p>
<p><font size="2">M&uuml;ntide kokkukogumiseks saavad olema ette n&auml;htud konkreetsed p&auml;evad, mil m&uuml;nte kogutakse. M&uuml;ntide kogumise p&otilde;him&otilde;tted selguvad 6 kuud enne &euro;-p&auml;eva (praeguste plaanide kohaselt 2010. aasta suvel). </font></p>
<p><font size="2">Pangakontorites vahetatakse kroone &uuml;mber eurodeks 1 kuu enne ja 6 kuud p&auml;rast &euro;-p&auml;eva. &euro;-p&auml;evast arvates kuni 12 kuu jooksul peab olema v&otilde;imalik igas maakonnas raha vahetada v&auml;hemalt krediidiasutuse &uuml;hes harukontoris ning Tallinnas v&auml;hemalt k&otilde;ikide krediidiasutuste &uuml;hes suuremas kontoris. Sel ajal vahetatakse kroone eurodeks Eesti Panga keskkursiga ja krediidiasutused ei v&otilde;ta kokkulepitud perioodil tasu otsese sularaha vahetustehingu eest. </font></p>
<p><font size="2">Euroopa Liidu rahandusministrite n&otilde;ukogu (ECOFIN) kinnitab Eesti liitumise euroalaga ja vahetuskursi oma 06. juuli 2010 istungil olles sealjuures eelnevalt hinnanud ka Eesti poolt k&otilde;igi eurok&otilde;lbulikkuse seotud kriteeriumite t&auml;itmist. Pinevusega oodatakse seet&otilde;ttu 26. m&auml;rtsil Statistikaameti avaldust 2009. aasta valitsussektori eelarvepuuduj&auml;&auml;gi kohta, mis rahandusministeeriumi esialgsete hinnangute kohaselt oli ligikaudu 1,7% SKP-st, mis on tunduvalt v&auml;iksem Maastrichti kriteeriumi 3% piirist. </font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2"></font></p>
<p style="text-align: left;"><font size="2">Allikas: <em>Rahandusministeerium</em></font></p>
</p>